![](/sites/default/files/grb-srb.png)
Republika Srbija
VRHOVNI SUD SRBIJE
Kž I 195/05
29.03.2005. godina
Beograd
U IME NARODA
Vrhovni sud Srbije u Beogradu, u veću sastavljenom od sudija: Nikole Latinovića, predsednika veća, Predraga Gligorijevića, Nikole Mićunovića, Zorana Savića i Miodraga Vićentijevića, članova veća i savetnika, Zorice Stojković, zapisničara, u krivičnom predmetu protiv optuženog AA, zbog krivičnog dela neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 245. stav 1. Osnovnog krivičnog zakona, odlučujući o žalbi branioca optuženog, advokata AB, izjavljenoj protiv presude Okružnog suda u Beogradu, K. br. 534/04 od 18.10.2004. godine, u sednici veća održanoj, u smislu člana 375. ZKP-a, u prisustvu optuženog i njegovog branioca, a u odsustvu uredno obaveštenog Republičkog javnog tužioca, dana 29.03.2005. godine, doneo je
P R E S U D U
ODBIJA SE kao neosnovana žalba branioca optuženog AA, a presuda Okružnog suda u Beogradu, K. br. 534/04 od 18.10.2004. godine, POTVRĐUJE.
O b r a z l o ž e nj e
Pobijanom presudom Okružnog suda u Beogradu, K. br. 534/04 od 18.10.2004. godine, optuženi AA, oglašen je krivim, zbog krivičnog dela neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 245. stav 1. OKZ-a, i osuđen na kaznu zatvora u trajanju od 4-četiri godine, uz uračunavanje vremena provedenog u pritvoru počev od 25.03.2004. godine. Istom presudom optuženi je oslobođen dužnosti plaćanja troškova krivičnog postupka dok mu je na osnovu člana 69. OKZ, izrečena mera bezbednosti oduzimanja predmeta i to 10.239,03 grama heroina i putničkog vozila \"GG", registarski broj "bb", sa brojem šasije ____.
Protiv napred navedene presude, blagovremeno je izjavio žalbu branilac optuženog, advokat AB, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, povrede krivičnog zakona i odluke o krivičnoj sankciji, s`predlogom da Vrhovni sud pobijanu presudu preinači i optuženog oslobodi od optužbe ili mu ublaži izrečenu kaznu zatvora ili pak da istu ukine i predmet vrati prvostepenom sudu na ponovno suđenje. Zahtevao je da optuženi i njegov branilac budu obavešteni o sednici veća Vrhovnog suda.
Republički javni tužilac Srbije, podneskom Ktž. 320/05 od 16.02.2005. godine, predložio je da Vrhovni sud žalbu branioca optuženog odbije kao neosnovanu, a prvostepenu presudu potvrdi.
Vrhovni sud je, održao sednicu veća, u smislu člana 375. ZKP-a, u prisustvu optuženog i njegovog branioca, advokata AB, na kojoj je razmotrio spise predmeta, ispitao pobijanu presudu, pa je po oceni navoda i predloga u izjavljenoj žalbi i objašnjenja datih od strane branioca optuženog na sednici veća, te pismenog predloga Republičkog javnog tužioca koji je napred citiran, našao:
Žalba branioca optuženog je neosnovana.
U prvostepenom postupku nisu učinjene niti pobijana presuda sadrži bitne povrede odredaba krivičnog postupka, ni povrede krivičnog zakona na koje povrede Vrhovni sud pazi po službenoj dužnosti u smislu člana 380. stav 1. tačke 1. i 2. ZKP-a, pa, dakle, ne stoje ni povrede iz člana 368. stav 1. tačka 11. ZKP-a, na koje se poziva branilac optuženog, jer je izreka prvostepene presude jasna i razumljiva, a u obrazloženju pobijane presude na strani 6, prvostepeni sud je dao razloge u pogledu subjektivnog odnosa optuženog prema izvršenom krivičnom delu, a naime da je optuženi AA, bio u potpunosti svestan svojih postupaka, te s`toga, Vrhovni sud nalazi da pobijana presuda ukazane nedostatke iz člana 368. stav 1. tačka 11. ZKP-a, ne sadrži.
Pobijajući prvostepenu presudu zbog pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, u žalbi branioca optuženog se navodi, da prvostepeni sud nije sa sigurnošću utvrdio postojanje ni jednog subjektivnog elementa krivičnog dela u pitanju, kao što su svest, motiv, namera i pobuda optuženog. Sem toga, ukazano je da je prvostepeni sud svoju odluku zasnovao ne na utvrđenim činjenicama, već na pretpostavkama, a koje je trebalo dokazati veštačenjem.
Ceneći prednje navode žalbe kojima se osporava činjenično stanje, Vrhovni sud nalazi da se tim navodima ne dovodi u pitanje pravilnost i potpunost utvrđenog činjeničnog stanja. Prvostepeni sud je na osnovu izvedenih dokaza (strane 3 i 4 pobijane presude), na nesumnjiv način utvrdio da je optuženi AA u vreme, na mestu i pod okolnostima opisanim u prvostepenoj presudi počinio krivično delo neovlašćene proizvodnje, držanje i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 245. stav 1. OKZ-a.
Kako se žalbom branioca optuženog ponavljaju navodi odbrane sa glavnog pretresa i kako su ti navodi bili predmet svestrane ocene prvostepenog suda, koji je dao jasne i činjeničnom stanju saglasne razloge koji se navodima žalbe ne dovode u sumnju, to iste u svemu prihvata i Vrhovni sud.
Na pravilno utvrđeno činjenično stanje, prvostepeni sud je pravilno primenio krivični zakon, kad je radnje iz izreke prvostepene presude kvalifikovao kao krivično delo neovlašćene proizvodnje, držanje i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 245. stav 1. OKZ-a.
Ispitujući prvostepenu presudu u delu odluke o kazni, Vrhovni sud nalazi, da je prvostepeni sud pravilno utvrdio sve okolnosti koje utiču da kazna bude manja ili veća iz člana 41. OKZ-a. Pravilno je prvostepeni sud utvrđenim olakšavajućim i otežavajućim okolnostima (navedenim na strani 6 prvostepene presude), dao onaj značaj koje one i zaslužuju. Vrhovni sud nalazi da je izrečena kazna zatvora u trajanju od četiri godine uz uračunavanje vremena provedenog u pritvoru u skladu sa težinom izvršenog krivičnog dela i stepenom krivične odgovornosti optuženog, stepenom društvene opasnosti dela, te Vrhovni sud zaključuje da je izrečena kazna zatvora u trajanju od četiri godine, dovoljna i nužna mera, da se prema optuženom AA, postigne svrha kažnjavanja predviđena članom 33. OKZ.
Odluka o meri bezbednosti oduzimanja predmeta doneta je na osnovu pravilne primene člana 69. OKZ-a, tako da se njena zakonitost navodima žalbe branioca optuženog, ne dovodi u sumnju.
Sa iznetih razloga, a na osnovu člana 388. ZKP-a, Vrhovni sud je odlučio kao u izreci presude.
Zapisničar, Predsednik veća-sudija,
Zorica Stojković, s.r. Nikola Latinović, s.r.
Za tačnost otpravka
JČ