![](/sites/default/files/grb-srb.png)
Republika Srbija
VRHOVNI KASACIONI SUD
Rž1k, Rž1kp, Rž1g, Rž1r, Rž1gp, Rž1 u, Rž1up 1/2021
08.04.2021. godina
Beograd
Vrhovni kasacioni sud, vršilac funkcije predsednika suda Dragomir Milojević, u predmetu predlagača AA i mal. BB, čiji je zakonski zastupnik majka VV, svi iz ..., koje zastupa punomoćnik Nataša Deskovski, advokat iz ..., radi zaštite prava na suđenje u razumnom roku, odlučujući o žalbi predlagača izjavljenoj protiv rešenja Apelacionog suda u Novom Sadu R4k-1/21 od 08.03.2021. godine, doneo je dana 08.04.2021. godine
R E Š E NJ E
I ŽALBA SE UVAŽAVA i PREINAČUJE rešenje Apelacionog suda u Novom Sadu R4k-1/21 od 08.03.2021. godine, tako što se:
Usvaja prigovor predlagača AA i mal. BB i utvrđuje da je predlagačima povređeno pravo na suđenje u razumnom roku u predmetu Apelacionog suda u Novom Sadu Kž1-208/20.
Nalaže se sudiji izvestiocu u predmetu Kž1-208/20 Apelacionog suda u Novom Sadu da u roku od četiti meseca, od dana dostavljanja ovog rešenja, preduzme procesne radnje radi okončanja postupka, kao i da, u roku od 30 dana po isteku prethodno navedenog roka, obavesti predsednika Apelacionog suda u Novom Sadu o preduzetim radnjama.
II OBAVEZUJE SE Republika Srbija da predlagačima na ime troškova postupka isplati iznos od 27.000,00 dinara, koji će biti isplaćen iz budžetskih sredstava Republike Srbije opredeljenih za rad sudova, u roku od 15 dana od dana podnošenja zahteva za isplatu.
O b r a z l o ž e nj e
Rešenjem Apelacionog suda u Novom Sadu R4k-1/21 od 08.03.2021. godine odbijen je prigovor predlagača AA i mal. BB radi ubrzanja postupka Apelacionog suda u Novom Sadu Kž1-208/20.
Protiv navedenog rešenja predlagači su izjavili žalbu zbog pogrešne primene materijalnog prava, sa predlogom da se pobijano rešenje preinači.
Odlučujući o žalbi predlagača na osnovu čl. 16. i 18. i 20. stav 2. Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku („Službeni glasnik RS“ br. 40/15), Vrhovni kasacioni sud je našao da je žalba osnovana.
Prema stanju u spisima, Više javno tužilaštvo u Novom Sadu dana 21.12.2011. godine podnelo je zahtev za sprovođenje istrage protiv GG, DD i ĐĐ, zbog osnovane sumnje da su izvršili i to: osumnjičeni GG dva krivična dela nedozvoljene polne radnje iz člana 182. stav 2. KZ u vezi člana 180. stav 1. KZ, osumnjičeni DD silovanje u pokušaju iz člana 178. stav 4. u vezi stava 1. KZ u vezi člana 30. KZ i osumnjičeni ĐĐ za krivično delo obljuba sa detetom u pokušaju iz člana 180. stav 1. KZ u vezi člana 30. KZ. Dana 01.02.2013. godine doneto je rešenje o proširenju istrage protiv GG zbog osnovane sumnje da je izvršio dva krivična dela nasilje u porodici iz člana 194. stav 3. u vezi stava 1. KZ. Optužnica br. Kt-494/11 od 19.02.2013. godine podignuta je protiv GG zbog dva krivična dela iz člana 183. stav 2. KZ i dva krivična dela iz člana 178. stav 4. u vezi stava 1. KZ u vezi čl. 30. i 35. KZ, a protiv DD i ĐĐ za po jedno krivično delo iz člana 178. stav 4. u vezi stava 1. KZ u vezi člana 30. KZ.
Takođe je utvrđeno da je u toku krivičnog postupka pred Višim sudom u Novom Sadu u predmetu K-58/13, do donošenja prvostepene presude kojom su okrivljeni oglašeni krivim (06.03.2017. godine), zakazano 17 glavnih pretresa od kojih je 8 odloženo. Razlozi odlaganja glavnog pretresa bili su procesne prirode - otkaz punomoćja advokatima od strane okrivljenih, generalna obustava rada advokata, nedolasci veštaka medicinske struke, kao i zamenika Višeg javnog tužioca i branioca okrivljenog ĐĐ.
Sednica drugostepenog veća Apelacionog suda u Novom Sadu održana je 18.10.2017. godine, na kojoj su usvojene žalbe Višeg javnog tužioca u Novom Sadu i branilaca okrivljenih, pa je prvostepena presuda ukinuta i predmet je vraćen prvostepenom sudu na ponovno suđenje. Drugostepeni postupak po žalbi trajao je 6 meseci. U ponovljenom prvostepenom postupku glavni pretres je zakazan 10 puta, od kojih su 4 odložena. Razlozi odlaganja glavnog prestresa su nedolasci zamenika Višeg javnog tužioca (dva puta) i branioca okrivljenog ĐĐ (takođe dva puta). Glavni pretres pred prvostepenim sudom okončan je 16.12.2019. godine i istog dana je objavljena prvostepena presuda kojom su okrivljeni oglašeni krivim.
Predmet je formiran u Apelacionom sudu u Novom Sadu povodom izjavljenih žalbi pod br. 208/20 i predsednik veća ga je primio u rad 28.02.2020. godine. Odmah po prijemu predmeta sednica veća drugostepenog suda je zakazana za 25.03.2020. godine, ali je zbog proglašenja vanrednog stanja u Republici Srbiji odložena. Nakon ukidanja vanrednog stanja, u toku 2020. godine zakazano je šest pretresa, od čega su dva održana. Jedan pretres je odložen zbog nedolaska branioca okrivljenog ĐĐ, a tri pretresa zbog bolesti okrivljenih GG, ĐĐ i njegovog branioca. U toku 2021. godine zakazana su dva pretresa, od čega jedan nije mogao da bude održan zbog dojave da se u zgradi suda nalazi postavljena bomba.
Odredbom člana 32. stav 1. Ustava Republike Srbije, propisano je da svako ima pravo da mu nezavisan, nepristrasan i zakonom već ustanovljen sud, pravično i u razumnom roku, javno raspravi i odluči o njegovim pravima i obavezama, osnovanosti sumnje koja je bila razlog za pokretanje postupka, kao i optužbama protiv njega.
Članom 6. stav 1. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda (''Službeni list SCG'' - međunarodni ugovori, br. 9/03, 5/05 i 7/05, ''Službeni glasnik RS'' - međunarodni ugovori, br.12/10 i 10/15), između ostalog, propisano je da svako, tokom odlučivanja o njegovim građanskim pravima i obavezama ili o krivičnoj optužbi protiv njega, ima pravo na pravičnu i javnu raspravu u razumnom roku pred nezavisnim i nepristrasnim sudom, obrazovanim na osnovu zakona.
Prema članu 4. Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, pri odlučivanju o pravnim sredstvima kojima se štiti pravo na suđenje u razumnom roku uvažavaju se sve okolnosti predmeta suđenja, pre svega složenost činjeničnih i pravnih pitanja, celokupno trajanje postupka i postupanje suda, javnog tužilaštva ili drugog državnog organa, priroda ili vrsta predmeta suđenja ili istrage, značaj predmeta suđenja ili istrage po stranku, ponašanje stranke tokom postupka, posebno poštovanje procesnih prava i obaveza, zatim poštovanje redosleda rešavanja predmeta i zakonski rokovi za zakazivanje ročišta i glavnog pretresa i izradu odluke.
Član 14. Zakonika o krivičnom postupku propisuje da je sud dužan da krivični postupak sprovede bez odugovlačenja i da onemogući svaku zloupotrebu prava usmerenu na odugovlačenje postupka.
Ožalbenim rešenjem odbijen je prigovor predlagača radi ubrzavanja postupka u predmetu Apelacionog suda u Novom Sadu Kž1-208/20, kao neosnovan, sa obrazloženjem da sud nije bio neaktivan i da u ovom predmetu nije došlo do dužeg trajanja postupka koji bi se eventualno ogledao u neaktivnosti i neefikasnosti suda.
Imajući u vidu navedeno, to se po oceni ovog suda, ne može prihvatiti stanovište Apelacionog suda u Novom Sadu da zahtev predlagača za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u ovom predmetu nije osnovan. Po nalaženju Vrhovnog kasacionog suda, prilikom ocene da li je konkretan krivični postupak vođen u razumnom roku ili ne, treba uzeti u obzir celokupni period trajanja krivičnog postupka počev od 21.12.2011. godine, kada je podnet zahtev za sprovođenje istrage, pa do podnošenja prigovora za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku 10.02.2021. godine, te činjenicu da krivični postupak u ovoj krivično-pravnoj stvari još nije okončan. Pri tome je evidentno su u konkretnom slučaju, imajući u vidu krivična dela koja su okrivljenima stavljena na teret, nižestepeni sudovi trebali da rasprave i ocene niz složenih činjeničnih pitanja i sprovedu dokazni postupak, te da je bilo potrebno izvesti više veštačenja i saslušati više lica u svojstvu svedoka. Međutim, po oceni ovog suda, imajući u vidu da se radi o prioritetnom predmetu, koji je od velikog značaja za predlagače i zahteva posebnu marljivost, pri čemu predlagači nisu doprineli dužem trajanju postupka, to u konkretnom slučaju složenost postupka ne može predstavljati prihvatljivo opravdanje, imajući u vidu da krivični postupak u ovom predmetu još nije okončan.
Iz svega navedenog proizilazi da je razlog dugog trajanja postupka upravo neefikasnost i neaktivnost sudova, te činjenica da nižestepeni sudovi nisu koristili sve procesne mogućnosti za zakazivanje i održavanje glavnog pretresa, niti su vodili dovoljno računa o procesnoj disciplini stranaka, imajući u vidu da pretresi nisu održavani u pretežnom delu zbog nedolaska branilaca okrivljenih, sudskih veštaka i zamenika Višeg javnog tužioca.
Kako je od pokretanja krivičnog postupka pa do podnošenja prigovora za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku protekao period od 9 godina i 2 meseca, a još uvek nije doneta pravnosnažna odluka, Vrhovni kasacioni sud je nakon sprovedenog ispitnog postupka, na osnovu člana 18. stav 2. Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, usvojio žalbu predlagača i preinačio prvostepeno rešenje tako što je utvrdio da je predlagačima povređeno pravo na suđenje u razumnom roku u predmetu Apelacionog suda u Novom Sadu Kž1-208/20.
S obzirom da je ovim rešenjem utvrđena povreda prava na suđenje u razumnom roku u predmetu koji nije pravnosnažno rešen, Vrhovni kasacioni sud je odredio rok od četiri meseca za preduzimanje radnji radi pravnosnažnog okončanja postupka, a u smislu člana 11. Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku.
Odluka o naknadi troškova predlagaču za sastav prigovora i žalbe od strane advokata doneta je na osnovu člana 30. stav 2. Zakona o vanparničnom postupku shodnom primenom odredaba čl. 153. stav 1, 154. i 163. stav 1. Zakona o parničnom postupku. Predlagačima su dosuđeni traženi troškovi prvostepenog i žalbenog postupka i to na ime sastava prigovora od strane punomoćnika - advokata u visini od 6.000,00 dinara i žalbe u visini od 12.000,00 dinara, uvećani za 50% za zastupanje drugog predlagača, prema Tarifnom broju 13 Tarife o nagradama i naknadama za rad advokata.
V. f. predsednika suda
Dragomir Milojević, s.r.
Pouka o pravnom leku:
Protiv ovog rešenja
žalba nije dozvoljena
Za tačnost otpravka
Upravitelj pisarnice
Marina Antonić