![](/sites/default/files/grb-srb-mali.jpg)
Republika Srbija
VRHOVNI SUD
Kzz 240/2024
12.03.2024. godina
Beograd
U IME NARODA
Vrhovni sud, u veću sastavljenom od sudija: Bate Cvetkovića, predsednika veća, Miroljuba Tomića, Tatjane Vuković, Svetlane Tomić Jokić i Gordane Kojić, članova veća, sa savetnikom Irinom Ristić, kao zapisničarem, u krivičnom predmetu okrivljenog AA, zbog krivičnog dela posebni slučajevi falsifikovanja isprave iz člana 356. stav 1. tačka 5. u vezi člana 355. stav 2. u vezi stava 1. Krivičnog zakonika, odlučujući o zahtevu za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog AA - advokata Aleksandre Marić, podnetom protiv pravnosnažnih presuda Višeg suda u Sremskoj Mitrovici 1Kž1-90/23 od 25.04.2023. godine i Apelacionog suda u Novom Sadu Kž3 8/23 od 22.11.2023. godine, u sednici veća održanoj dana 12.03.2024. godine, jednoglasno je doneo
P R E S U D U
ODBIJA SE kao neosnovan zahtev za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog AA - advokata Aleksandre Marić, podnet protiv pravnosnažnih presuda Višeg suda u Sremskoj Mitrovici 1Kž1-90/23 od 25.04.2023. godine i Apelacionog suda u Novom Sadu Kž3 8/23 od 22.11.2023. godine.
O b r a z l o ž e nj e
Presudom Višeg suda u Sremskoj Mitrovici 1Kž1-90/23 od 25.04.2023. godine usvojena je žalba OJT Stara Pazova i presuda Osnovnog suda u Staroj Pazovi K-17/22 od 15.11.2022. godine preinačena, tako što je Viši sud u Sremskoj Mitrovici okrivljenog AA oglasio krivim zbog izvršenja krivičnog dela posebni slučajevi falsifikovanja isprave iz člana 356. stav 1. tačka 5. u vezi člana 355. stav 2. u vezi stava 1. KZ, izrekao mu uslovnu osudu i to tako što mu je utvrdio kaznu zatvora u trajanju od 6 meseci i istovremeno odredio da se navedena kazna neće izvršiti ukoliko okrivljeni u roku od 2 godine od dana pravnosnažnosti presude ne učini novo krivično delo. Prema okrivljenom je izrečena mera bezbednosti oduzimanje predmeta i odlučeno je o troškovima krivičnog postupka, a kako je to bliže opredeljeno u izreci presude.
Presudom Apelacionog suda u Novom Sadu Kž3 8/23 od 22.11.2023. godine odbijena je kao neosnovana žalba branioca okrivljenog AA i presuda Višeg suda u Sremskoj Mitrovici 1Kž1-90/23 od 25.04.2023. godine potvrđena.
Protiv navedenih pravnosnažnih presuda, zahtev za zaštitu zakonitosti podnela je branilac okrivljenog AA - advokat Aleksandara Marić, u smislu člana 485. stav 1. tačka 1) ZKP, sa predlogom da Vrhovni sud usvoji zahtev za zaštitu zakonitosti, pobijane presude ukine i „odbije žalbu OJT i potvrdi prvostepenu presudu donetu pred Osnovnim sudom u Staroj Pazovi u predmetu K-17/22 dana 15.11.2022. godine kojom je okrivljeni oslobođen optužbe“.
Vrhovni sud je dostavio primerak zahteva za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog Vrhovnom javnom tužiocu i na sednici veća koju je održao u smislu člana 490. ZKP, bez obaveštenja Vrhovnog javnog tužioca i branioca okrivljenog, smatrajući da njihovo prisustvo nije od značaja za donošenje odluke (član 488. stav 2. ZKP), razmotrio spise predmeta i pravnosnažne presude protiv kojih je podnet zahtev za zaštitu zakonitosti, te je nakon ocene navoda iznetih u zahtevu, našao:
Branilac okrivljenog AA u zahtevu za zaštitu zakonitosti, kao razlog podnošenja označava bitnu povredu odredaba krivičnog postupka iz člana 438. stav 1. tačka 9) ZKP, koju obrazlaže navodima da je pobijanim presudama prekoračena optužba, na taj način što je u izreku presude uneto: „javne isprave“, „pravog znaka“ i radnja izvršenja „načinio“.
Odredbom člana 420. stav 1. ZKP je propisano da se presuda može odnositi samo na lice koje je optuženo i samo na delo koje je predmet optužbe sadržane u podnesenoj ili na glavnom pretresu izmenjenoj ili proširenoj optužnici. Dakle, iz citirane zakonske odredbe proizilazi da između optužbe i presude mora postojati identitet i podudarnost u pogledu subjektivne i objektivne istovetnosti dela.
Prekoračenje optužbe na štetu okrivljenog podrazumeva izmenu činjeničnog opisa dela, koji je dat u optužnom aktu dodavanjem nove radnje izvršenja, odnosno veće kriminalne volje okrivljenog, na koji način se pogoršava njegov položaj u pogledu pravne ocene dela ili krivične sankcije.
U konkretnom slučaju, pravnosnažna presuda se odnosi na isto lice - okrivljenog AA i na isto krivično delo - posebni slučajevi falsifikovanja isprave iz člana 356. stav 1. tačka 5. u vezi člana 355. stav 2. u vezi stava 1. KZ.
Po nalaženju Vrhovnog suda, pobijanim pravnosnažnim presudama nije prekoračena optužba, odnosno nije povređen objektivni, ni subjektivni identitet optužbe i presude. Ovo imajući u vidu da su, u odnosu na okrivljenog, bitna obeležja bića krivičnog dela ista i u dispozitivu optužnog akta i u izreci presude, odnosno da postoji istovetnost činjeničnog opisa radnje izvršenja predmetnog krivičnog dela iz izreke presude sa činjeničnim opisom radnje dela datog u optužnom predlogu Osnovnog javnog tužioca u Staroj Pazovi KTO-356/21 od 24.09.2021. godine. Unošenjem dela zakonskog teksta za krivično delo posebni slučajevi falsifikovanja isprave iz člana 356. stav 1. tačka 5. ZKP, sud nije prekoračio optužbu, a pri tome i iz dispozitiva optužnog akta i iz izreke pobijane presude proizlazi da je okrivljeni registarske tablice oznake ..., koje pripadaju PMV „Fiat Punto“ postavio na svoje PMV „Fiat Multipla“ te koristio u saobraćaju, a što je kontrolisano dana 13.04.2021. godine u ... od strane saobraćajne policije, kojom prilikom su od okrivljenog privremeno i oduzete registarske tablice ... .
Registarske tablice motornog vozila predstavljaju javnu ispravu koju je u propisanom obliku izdao nadležni državni organ – Ministarstvo unutrašnjih poslova, u granicama svojih javnih ovlašćenja. U konkretnom slučaju, registarske tablice oznake ... pripadaju putničkom motornom vozilu „Fiat Punto“ i iste predstavljaju javnu ispravu, međutim takvu ispravu je okrivljeni upotrebio za drugo vozilo - za koje nije izdato, pa je navedena isprava u odnosu na to drugo vozilo lažna.
Prekoračenje optužbe na štetu okrivljenog podrazumeva izmenu činjeničnog opisa radnje izvršenja krivičnog dela okrivljenog koje su opisane u optužnom aktu dodavanjem više kriminalnih aktivnosti, odnosno dodavanjem veće kriminalne volje okrivljenom, kojim se otežava položaj okrivljenog u pogledu pravne ocene dela ili krivičnopravne sankcije, a što se u konkretnom slučaju, nije dogodilo jer iz dispozitiva optužnog akta proizilazi da je „... neovlašćeno nabavio i upotrebio registarske tablice oznake ... koje pripadaju PMV „Fiat Punto“ i iste postavio na svoje PMV marke „Fiat Multipla“...“, dakle uz dati opis dodavanjem reči „javna isprava“ i „pravi znak“, nije prekoračena optužba, jer javna isprava i pravi znak proizilaze iz činjenica opisanih i u optužnom aktu.
Na navedeni način, okrivljenom nije povećana kriminalna aktivnost niti kriminalna volja, pa samim tim nije ni otežan položaj u pogledu pravne ocene dela niti krivične sankcije. Ujedno, Vrhovni sud ukazuje i da je neovlašćena upotreba pravog pečata ili znaka način da se lažna isprava načini. Naime, to podrazumeva da se isprava načini na taj način što se neovlašćeno upotrebi pravi pečat ili znak. Pri tome, u dispozitivu optužnog akta i stoji da je okrivljeni kritičnom prilikom „neovlašćeno upotrebio registarske tablice“.
Shodno iznetom, neosnovano se u zahtevu za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog AA - advokata Aleksandre Marić ukazuje da je pobijanim presudama učinjena bitna povreda odredaba krivičnog postupka iz člana 438. stav 1. tačka 9) ZKP.
Sa iznetih razloga, Vrhovni sud je na osnovu člana 491. stav 1. ZKP doneo odluku kao u izreci ove presude.
Zapisničar-savetnik Predsednik veća-sudija
Irina Ristić, s.r. Bata Cvetković, s.r.
Za tačnost otpravka
Upravitelj pisarnice
Marina Antonić