![](/sites/default/files/grb-srb.png)
Republika Srbija
VRHOVNI KASACIONI SUD
Kzz P 10/2022
30.08.2022. godina
Beograd
Vrhovni kasacioni sud, u veću sastavljenom od sudija: Bate Cvetkovića, predsednika veća, Miroljuba Tomića, Biljane Sinanović, Milene Rašić i Radmile Dragičević Dičić, članova veća, sa savetnikom Vesnom Veselinović, kao zapisničarem, u privredno-kaznenom postupku protiv okrivljenog odgovornog lica AA, zbog privrednog prestupa iz člana 46. stav 1. tačka 20. i stav 2. Zakona o računovodstvu, odlučujući o zahtevu za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog odgovornog lica AA, advokata Denija Kuzmanovića, podnetom protiv pravnosnažnih rešenja Privrednog suda u Beogradu I 2-626/2019 od 03.09.2021. godine i Privrednog apelacionog suda Pkž 518/21 od 02.12.2021. godine, u sednici veća održanoj dana 30.08.2022. godine, doneo je
R E Š E NJ E
ODBACUJE SE kao nedozvoljen zahtev za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog odgovornog lica AA, podnet protiv pravnosnažnih rešenja Privrednog suda u Beogradu I2-626/2019 od 03.09.2021. godine i Privrednog apelacionog suda Pkž 518/21 od 02.12.2021. godine.
O b r a z l o ž e nj e
Rešenjem Privrednog suda u Beogradu I2 – 626/2019 od 03.09.2021. godine, nastavljen je postupak sprovođenja izvršenja kazne zatvora koja je osuđenom AA izrečena rešenjem Privrednog suda u Beogradu I2 – 626/2019 od 05.03.2021. godine kojim je novčana kazna u iznosu od 5.000,00 dinara izrečena presudom Privrednog suda u Beogradu Pk 3885/2017 od 19.06.2017. godine, zamenjena kaznom zatvora od pet dana.
Rešenjem Privrednog apelacionog suda Pkž 518/21 od 02.12.2021. godine, odbijena je kao neosnovana žalba osuđenog odgovornog lica AA izjavljena protiv prvostepenog rešenja.
Protiv navedenih pravnosnažnih rešenja, branilac okrivljenog odgovornog lica AA, advokat Deni Kuzmanović, podneo je zahtev za zaštitu zakonitosti zbog povrede zakona i povrede odredaba krivičnog postupka, sa predlogom da Vrhovni kasacioni sud pobijana rešenja ukine i spise predmeta vrati prvostepenom sudu na ponovno odlučivanje ili da pobijana rešenja preinači i donese presudu kojom se postupak sprovođenja izvršenja kazne zatvora za osuđeno odgovorno lice nastavljen donošenjem rešenja I2 626/2019 od 03.09.2021. godine, odlaže, odnosno prekida do pravnosnažnosti odluke po zahtevu za zaštitu zakonitosti podnete 04.10.2021. godine od strane osuđenog pravnog lica „BB“.
Vrhovni kasacioni sud je u sednici veća, ispitujući dozvoljenost podnetog zahteva za zaštitu zakonitosti, našao da je zahtev nedozvoljen.
Naime, procesnom odredbom člana 56. Zakona o privrednim prestupima (''Službeni list SFRJ'', br. 4/77, 36/77, 14/85, 74/87, 57/89, 3/90, ''Službeni list SRJ'', br. 27/92, 24/94, 28/96, 64/2001 i ''Službeni glasnik RS'', broj 101/2005) propisano je da ako odredbama ovog zakona nije drukčije određeno, u postupku za privredne prestupe shodno će se primenjivati odredbe Zakona o krivičnom postupku, između ostalih, odredbe o zahtevu za zaštitu zakonitosti (član 419. do 424). Zakonom o privrednim prestupima, u delu koji se odnosi na postupak po pravnim lekovima i to na zahtev za zaštitu zakonitosti kao vanredni pravni lek (glava XIII tačka 3), u članu 130. je propisano da protiv pravnosnažne sudske odluke kojom je povređen ovaj zakon ili protiv sudskog postupka koji je prethodio pravnosnažnoj sudskoj odluci, nadležni javni tužilac, može podneti zahtev za zaštitu zakonitosti, a u članu 133. istog zakona je propisano da javni tužilac zahtev može podići u roku od 6 meseci od dana kada je strankama dostavljena odluka protiv koje je dozvoljeno podizanje zahteva.
Zakonikom o krivičnom postupku (''Službeni glasnik RS'', br. 72/11, 101/11, 121/12, 32/13, 45/13, 54/14 i 35/19), koji se primenjuje od 01.10.2013. godine, propisano je u članu 483. stav 1 da zahtev za zaštitu zakonitosti mogu podneti Republički javni tužilac, okrivljeni i njegov branilac, s tim da je pravo okrivljenog i branioca za podnošenje zahteva vremenski ograničeno na rok od 30 dana računajući od dana dostavljanja pravnosnažne sudske odluke okrivljenom (član 485. stav 4. istog Zakonika).
Iz citiranih propisa proizilazi da je odredbama Zakona o privrednim prestupima, koji se primenjuju u postupku za privredni prestup, u odnosu na važeće opšte odredbe krivičnog postupka, između ostalog, različito određen krug lica koja su ovlašćena za podnošenje zahteva za zaštitu zakonitosti, zbog čega u postupku za privredni prestup ne dolazi u obzir shodna primena odredbe člana 483. stav 1. Zakonika o krivičnom postupku u vezi sa članom 56. Zakona o privrednim prestupima, već se u pogledu ovlašćenja za podnošenje zahteva za zaštitu zakonitosti primenjuje odredba člana 130. Zakona o privrednim prestupima.
Kako je, u smislu odredbe člana 130. Zakona o privrednim prestupima, isključivo nadležni javni tužilac ovlašćen za podnošenje zahteva za zaštitu zakonitosti protiv pravnosnažne odluke donete u postupku za privredni prestup, to je predmetni zahtev za zaštitu zakonitosti branioca okrivljenog odgovornog lica AA, ocenjen kao nedozvoljen, jer je podnet od neovlašćenog lica, u smislu citiranog propisa.
Sa iznetih razloga, Vrhovni kasacioni sud je zahtev za zaštitu zakonitosti odbacio kao nedozvoljen i na osnovu člana 487. stav 1. tačka 2. Zakonika o krivičnom postupku doneo odluku kao u izreci rešenja.
Zapisničar - savetnik Predsednik veća - sudija
Vesna Veselinović,s.r. Bata Cvetković,s.r.
Za tačnost otpravka
Upravitelj pisarnice
Marina Antonić