![](/sites/default/files/grb-srb.png)
Република Србија
ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД
Кзз ОК 26/2015
15.09.2015. година
Београд
Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Драгише Ђорђевића, председника већа, Зорана Таталовића, Радмиле Драгичевић-Дичић, Maje Ковачевић-Томић и Соње Павловић, чланова већа, са саветником Јеленом Петковић-Милојковић, као записничарем, у кривичном предмету окривљеног Бранислава Блажића, због кривичног дела трговина утицајем из члана 366. став 5. у вези става 3. КЗ, одлучујући о захтеву за заштиту законитости браниоца окривљеног Бранислава Блажића, адвоката В.П., поднетом против правноснажних решења Вишег суда у Београду, Посебно одељење Кпп. По1 16/15 од 17.07.2015. године и Кв – По1 418/15 од 23.07.2015. године, у седници већа одржаној дана 15.09.2015. године, донео је
Р Е Ш Е Њ Е
ОДБАЦУЈЕ СЕ као недозвољен захтев за заштиту законитости браниоца окривљеног Бранислава Блажића, адвоката В.П. поднет против правноснажних решења Вишег суда у Београду, Посебно одељење Кпп. По1 16/15 од 17.07.2015. године и Кв – По1 418/15 од 23.07.2015. године.
О б р а з л о ж е њ е
Решењем Вишег суда у Београду, Посебно одељење Кпп. По1 16/15 од 17.07.2015. године, између осталих и против окривљеног Бранислава Блажића продужен је притвор за најдуже 30 дана и по том решењу може трајати најдуже до 16.08.2015. године, са разлога прописаних одредбом члана 211. став 1. тачка 2. и тачка 3. ЗКП. Тим решењем одбијен је између осталог и предлог браниоца окривљеног Бранислава Блажића, адвоката В.П. за укидање притвора.
Решењем Вишег суда у Београду, Посебно одељење Кв – По1 418/15 од 23.07.2015. године, одбијена је између осталог и жалба браниоца окривљеног Бранислава Блажића, адвоката В.Т. изјављена против решења Вишег суда у Београду, Посебно одељење Кпп. По1 16/15 од 17.07.2015. године.
Против наведених правноснажних решења захтев за заштиту законитости поднео је бранилац окривљеног Бранислава Блажића, адвокат В.П., због повреде закона из члана 485. став 4. ЗКП, са предлогом да Врховни касациони суд према окривљеном предметни кривични поступак обустави и притвор укине.
Након што је примерак захтева за заштиту законитости доставио Републичком јавном тужиоцу, Врховни касациони суд је одржао седницу већа у смислу одредбе члана 486. став 1. и члана 487. став 1. ЗКП, на којој је размотрио списе предмета, па је нашао:
Захтев за заштиту законитости браниоца окривљеног Бранислава Блажића, адвоката В.П., је недозвољен.
Одредбом члана 485. ЗКП прописани су разлози за подношење захтева за заштиту законитости од стране овлашћених лица за подношење захтева (члан 483. став 1. ЗКП), па је између осталих, у члану 485. став 1. тачка 1. ЗКП као разлог предвиђена повреда закона.
Одредбом члана 485. став 4. ЗКП прописано је да окривљени преко свог браниоца може поднети захтев за заштиту законитости због таксативно набројаних повреда тог законика, учињених у првостепеном поступку и поступку пред апелационим судом.
Право окривљеног за подношење захтева, преко свог браниоца, због повреде закона је, по ставу Врховног касационог суда, ограничено на повреде које су таксативно наведене у ставу 4. члана 485. ЗКП. Дакле, окривљени преко свог браниоца може поднети захтев за заштиту законитости због повреда тог законика, прописаних у члану 74, члану 438. став 1. тач. 1) и 4) и тач. 7) до 10) и став 2. тачка 1), члану 439. тач. 1) до 3) и члану 441. ст. 3. и 4. ЗКП, учињених у првостепеном и поступку пред апелационим судом.
У конкретном случају бранилац окривљеног у поднетом захтеву за заштиту законитости не указује конкретно ни на једну повреду закона прописану одредбом члана 485. став 4. ЗКП, а из образложења захтева и навода да прикупљени докази не пружају основ за закључак о постојању основане сумње да је окривљени предузео радњу извршења кривичног дела у питању, а наиме, да је посредовао да се изврши службена радња која би се морала извршити тако што је ступио у контакт ''са више за сада неидентификованих службених лица – судија Врховног касационог суда у Београду, који у већу тога суда одлучују по захтеву за заштиту законитости браниоца окривљеног Ђорђа Матића, како би не улазећи у основаност захтева, донели одлуку којом се захтев усваја'', по налажењу Врховног касационог суда произилази да се захтевом за заштиту законитости браниоца окривљеног Бранислава Блажића оспорава чињенично стање утврђено у правноснажним решењима у погледу постојања основане сумње да је окривљени извршио кривично дело за које се терети, а које основана сумња представља један од законом кумулативно прописаних услова за одређивање и у фази претходног кривичног поступка продужење притвора према окривљеном.
Међутим, како цитираном одредбом члана 485. став 4. ЗКП која прописује разлоге због којих окривљени преко свог браниоца сходно ограничењу његових права правима који у поступку има окривљени (члан 71. тачка 5. ЗКП), могу поднети захтев за заштиту законитости против правноснажне одлуке и поступка који је претходио њеном доношењу, није предвиђена могућност подношења овог ванредног правног лека по основу погрешно или непотпуно утврђеног чињеничног стања у правноснажној одлуци – решењу, то је Врховни касациони суд захтев за заштиту законитости браниоца окривљеног Бранислава Блажића, адвоката В.П., оценио недозвољеним.
Са изнетих разлога, а на основу одредбе члана 487. став 1. тачка 2. у вези члана 485. став 4. ЗКП, Врховни касациони суд је одлучио као у изреци овог решења.
Записничар-саветник Председник већа судија
Јелена Петковић-Милојковић,с.р. Драгиша Ђорђевић,с.р.