![](/sites/default/files/grb-srb.png)
Република Србија
ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД
Кзз 77/2018
25.01.2018. година
Београд
Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Бате Цветковића, председника већа, Драгана Аћимовића, Радослава Петровића, Мирољуба Томића и Веска Крстајића, чланова већа, са саветником Марином Пандуровић, као записничарем, у кривичном предмету окривљеног АА и др, због кривичног дела неовлашћена производња и стављање у промет опојних дрога у саизвршилаштву из члана 246. став 1. у вези члана 33. Кривичног законика, одлучујући о захтеву за заштиту законитости браниоца окривљеног АА, адвоката Александре Калић, поднетом против правноснажних решења Вишег суда у Београду Кпп 48/17 од 27.07.2017. године и Кпп 48/17 – Кв 3420/17 од 27.11.2017. године, у седници већа одржаној 25.01.2018. године, донео је
Р Е Ш Е Њ Е
ОДБАЦУЈЕ СЕ као недозвољен захтев за заштиту законитости браниоца окривљеног АА, адвоката Александре Калић, поднет против правноснажних решења Вишег суда у Београду Кпп 48/17 од 27.07.2017. године и Кпп 48/17 – Кв 3420/17 од 27.11.2017. године.
О б р а з л о ж е њ е
Решењем Вишег суда у Београду Кпп 48/17 од 27.07.2017. године, одбијен је као неоснован захтев браниоца по службеној дужности, окривљеног АА, адвоката Александре Калић од 24.07.2017. године, за накнаду трошкова кривичног поступка у износу од 45.000,00 динара.
Решењем Вишег суда у Београду Кпп 48/17 – Кв 3420/17 од 27.11.2017. године, одбијена је као неоснована, жалба браниоца окривљеног АА, адвоката Александре Калић, изјављена против решења судије за претходни поступак Вишег суда у Београду Кпп 48/17 од 27.07.2017. године.
Против наведених правноснажних решења, захтев за заштиту законитости је поднела бранилац по службеној дужности, окривљеног АА, адвокат Александра Калић, због повреде члана 261. до 268. Законика о кривичном поступку, повреде Закона о адвокатури и „адвокатске тарифе“, са предлогом да Врховни касациони суд усвоји поднети захтев, укине побијана решења и списе предмета врати првостепеном суду на поновно одлучивање или их преиначи тако што ће браниоцу по службеној дужности признати право на исплату трошкова по трошковнику од 25.04.2017. године, као и трошкове на име састављања жалбе на решење о трошковима од 12.09.2017. године у износу од 45.000,00 динара и трошкове на име састава поднетог захтева за заштиту законитости у износу од 45.000,00 динара.
Врховни касациони суд je у смислу члана 488. став 1. ЗКП, доставио примерак захтева за заштиту законитости Републичком јавном тужиоцу, па је у седници већа коју је одржао без обавештавања Републичког јавног тужиоца и браниоца окривљеног, сматрајући да њихово присуство у смислу члана 488. став 2. ЗКП, није од значаја за доношење одлуке, размотрио списе предмета са правноснажним решењима против којих је поднет захтев за заштиту законитости, те је након оцене навода у захтеву, нашао:
Захтев за заштиту законитости је недозвољен.
Бранилац по службеној дужности окривљеног АА, адвокат Александра Калић, поднела је захтев за заштиту законитости јер сматра да је нижестепени суд доношењем побијаних решења учинио повреде члана 261. до 268. Законика о кривичном поступку, затим повреду Закона о адвокатури, као и повреду одредаба Тарифе о наградама и накнадама трошкова за рад адвоката, будући да јој као браниоцу по службеној дужности, нису досуђени трошкови на име састава жалбе од 20.03.2017. године, изјављене против решења Вишег суда у Београду Кпп 48/17 од 03.03.2017. године (којим решењем је судија за претходни поступак одбацио као недозвољен захтев за накнаду трошкова браниоца по службеној дужности). Предметна жалба је према наводима захтева, нужан издатак, јер да иста није поднета, браниоцу по службеној дужности, трошкови не би били ни делимично признати и исплаћени.
Одредбом члана 482. став 1. ЗКП прописано је да против правноснажне одлуке јавног тужиоца или суда или због повреде одредаба поступка који је претходио њеном доношењу, овлашћено лице може поднети захтев за заштиту законитости под условима прописаним у том законику.
Одредбом члана 483. став 1. ЗКП је прописано да захтев за заштиту законитости могу поднети Републички јавни тужилац, окривљени и његов бранилац, док је у ставу 2. истог члана предвиђено да Републички јавни тужилац може поднети захтев за заштиту законитости како на штету, тако и у корист окривљеног, а у ставу 3. истог члана је прописано да захтев за заштиту законитости окривљени може поднети искључиво преко браниоца.
Сходно цитираним законским одредбама, бранилац окривљеног, спада у круг лица овлашћених за подношење захтева за заштиту законитости, али искључиво када захтев подноси у корист окривљеног, односно у име и за рачун окривљеног.
Како је у конкретном случају, бранилац по службеној дужности, окривљеног АА, адвокат Александра Калић, захтев за заштиту законитости поднела у погледу сопствених трошкова које је имала као адвокат, тј. како је предметни захтев поднела искључиво у своје име и за свој рачун, а не у име и за рачун окривљеног, то се по налажењу овог суда, иста не може сматрати лицем овлашћеним за подношење предметног захтева у смислу члана 483. ЗКП, због чега је Врховни касациони суд исти захтев одбацио као недозвољен.
Из наведених разлога, Врховни касациони суд је на основу члана 487. став 1. тачка 2) у вези члана 483. ЗКП, донео одлуку као у изреци овог решења.
Записничар-саветник Председник већа-судија
Марина Пандуровић,с.р. Бата Цветковић,с.р.
За тачност отправка
Управитељ писарнице
Марина Антонић