![](/sites/default/files/grb-srb.png)
Република Србија
ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД
Рев 1185/2021
07.07.2021. година
Београд
Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Звездане Лутовац, председника већа, Драгане Маринковић и Бранка Станића, чланова већа, у парници тужиоца Ловачко удружење „ Нова Црња“ из Нове Црње, које заступа пуномоћник Бранислава Сувајџић, адвокат из ..., против тужених Републике Србије, коју заступа Државно правобранилаштво, Одељење у Зрењанину и Општине „ Нова Црња“ из Нове Црње, коју заступа пуномоћник Милан Белић, адвокат из ..., ради утврђења права власништва, одлучујући о ревизији првотужене изјављеној против пресуде Апелационог суда у Новом Саду Гж 299/20 од 07.07.2020. године, у седници одржаној 07.07.2021. године, донео је
Р Е Ш Е Њ Е
ОДБАЦУЈЕ СЕ као недозвољена ревизија првотужене Републике Србије изјављена против пресуде Апелационог суда у Новом Саду Гж 299/20 од 07.07.2020. године.
О б р а з л о ж е њ е
Пресудом Вишег суда у Зрењанину П 77/16 од 29.05.2019. године, исправљеном решењем истог суда од 20.11.2019.године, утврђено је да су непокретности ближе наведене у изреци ове пресуде, искључива својина тужиоца, облик својине приватна, па су обавезани тужени да трпе упис права својине тужиоца на наведеним непокретностима у катастру непокретности. Обавезани су тужени да тужиоцу солидарно накнаде трошкове парничног поступка у износу од 656.491,72 динара, са законском затезном каматом од извршности пресуде до исплате.
Пресудом Апелационог суда у Новом Саду Гж 299/20 од 07.07.2020. године, ставом првим изреке, одбијена је као неоснована жалба тужене и потврђена пресуда Вишег суда у Зрењанину П 77/16 од 29.05.2019. године, исправљена решењем истог суда од 20.11.2019.године. Ставом другим изреке, одбијени су захтеви парничних странака за накнаду трошкова другостепеног поступка.
Против правноснажне пресуде донете у другом степену, првотужена је изјавила ревизију из свих законских разлога на основу члана 403. Закона о парничном поступку.
Испитујући дозвољеност изјављене ревизије на основу члана 410. став 2. Закона о парничном поступку („Службени гласник РС“, број 72/11 ... 55/14), Врховни касациони суд је нашао да ревизија тужене није дозвољена.
Одредбом члана 85. став 6. ЗПП прописано је да странку мора да заступа адвокат у поступку по ванредном правном леку, изузев ако је сама адвокат. Према ставу 7. тог члана, заступање Републике Србије и њених органа, јединица територијалне аутономије и локалне самоуправе уређује се посебним прописима.
Посебан пропис је Закон о правобранилаштву („Службени гласник Републике Србије“, број 55/14). Према одредбама тог закона, заштиту имовинских права и интереса Републике Србије обавља Државно правобранилаштво (члан 2. став 2). Када је прописано да је у одређеном поступку или за предузимање само одређене радње у поступку обавезно заступање од стране адвоката, Државно правобранилаштво је овлашћено за заступање под истим условима као и адвокат (члан 11. став 4). Државни правобранилац и заменик државног правобраниоца обављају функцију Државног правобранилаштва (члан 6.). По члану 30. наведеног закона правобранилачки помоћник и правобранилачки приправник могу предузети радње заступања у поступку пред судом, органом управе или другим надлежним органом, у границама писменог овлашћења заменика државног правобраниоца.
Закон о адвокатури („Службени гласник РС“ бр. 31/2011 и 24/2012) не познаје појам самостални саветник као што то предвиђа Закон о правобранилаштву већ адвокатског приправника који може бити у том својству до стицања услова за полагање правосудног испита и две године након тога ако не положи испит односно једну годину након положеног правосудног испита. Адвокатски приправник може да замењује адвоката али у складу са законом. Закон који се мора узети као основни у конкретном случају је управо Закон о парничном поступку односно раније цитирана одредба о томе да странку у поступку по ванредним правним лековима заступа адвокат. Када се има у виду све напред наведено следи несумњиво закључак да ревизију и друга ванредна правна средства у име странке може да изјави искључиво адвокат. Како Закон о правобранилаштву изједначава државног правобраниоца са адвокатом, то значи да у име државе ревизију и друга ванредна правна средства може да изјави искључиво државни правобранилац, односно његов заменик, имајући у виду одредбе Закона о правобранилаштву којима се уређују овлашћења заменика државног правобраниоца.
У конкретном случају, ревизију је изјавио правобранилачки помоћник (самостални саветник) запослен у Државном правобранилаштву, на основу овлашћења в.д. заменика државног правобраниоца.
Како је ревизију у име тужене изјавило неовлашћено лице-таква ревизија је недозвољена,па је Врховни касациони суд је на основу члана 413. ЗПП одлучио као у изреци.
Председник већа - судија
Звездана Лутовац, с.р.
За тачност отправка
Управитељ писарнице
Марина Антонић